Svarbiausios žinios iš Ukrainos
- A.Lukašenka ketvirtadienį patvirtino, kad jau pradėtas kai kurių taktinių branduolinių ginklų perkėlimas iš Rusijos į Baltarusiją po to, kai abi šalys pasirašė susitarimą dėl kovinių galvučių saugojimo specialiame objekte, kuris turėtų būti baigtas kiek daugiau nei po mėnesio.
- Rusijos samdinių grupė „Wagner“, pasak jos įkūrėjo Jevgenijaus Prigožino, pradėjo atitraukti savo pajėgas iš nuniokoto Bachmuto miesto Ukrainoje ir perduoti savo pozicijas reguliarioms Rusijos pajėgoms. Kyjivo teigimu, „Wagner“ daliniai buvo pakeisti Rusijos reguliariosios kariuomenės daliniais Bachmuto priemiesčiuose.
- Ketvirtadienį apsikeitus belaisviais su Rusija, Ukraina susigrąžino 106 į nelaisvę paimtus karius, įskaitant aštuonis karininkus, kurie, kaip pranešama, pateko į nelaisvę kovodami Bachmute.
- Jungtinės Valstijos planuoja paskelbti apie 300 mln. dolerių vertės karinę pagalbą Ukrainai, kurią daugiausia sudarys amunicija, teigia šaltiniai.
- Ukrainos prezidento kanceliarijos administracijos vadovo patarėjas Mychailo Podoliakas Italijos televizijai pareiškė, kad ilgai lauktas Ukrainos kariuomenės kontrpuolimas jau prasidėjo ir tęsiasi jau kelias dienas.
Svarbiausias ketvirtadienio naujienas apie Ukrainą rasite ČIA.
Visas naujienas apie Rusijos įsiveržimą į Ukrainą rasite ČIA.
M.Rutte: Nyderlandai „rimtai svarsto“ galimybę perduoti Ukrainai F-16 naikintuvus
23:55
Gegužės 26 d. spaudos konferencijoje Nyderlandų ministras pirmininkas Markas Rutte pareiškė, kad Nyderlandai „rimtai svarsto“ galimybę suteikti Ukrainai naikintuvų F-16, pranešė „Reuters“.
Nyderlandai jau įsipareigojo apmokyti ukrainiečių pilotus, kaip valdyti F-16, ir „jei pradėsite mokymus, akivaizdu, kad (F-16 siuntimas) yra tai, ką rimtai svarstote“, – pridūrė M.Rutte.
Galutinis sprendimas priklauso nuo to, ar gaus Jungtinių Valstijų, naikintuvų F-16 gamintojos, pritarimą, panašiai kaip Vakarų sąjungininkai turėjo gauti Vokietijos pritarimą dėl tankų „Leopard“ tiekimo.
Gegužės 17 d. Jungtinė Karalystė ir Nyderlandai susitarė sukurti Ukrainai skirtą „naikintuvų koaliciją“. Gegužės 20 d. JAV taip pat pareiškė, kad prisijungs prie šios iniciatyvos, kaip ir Portugalija bei Danija.
Iki šiol Ukraina gavo 14 sovietinių laikų naikintuvų MiG-29 iš Lenkijos ir 13 iš Slovakijos. Tačiau Ukraina labiausiai susidomėjo naikintuvais F-16.
Ukrainos žvalgyba: artimiausiomis valandomis rusai ruošiasi plataus masto provokacijai
22:35
Ukrainos žvalgyba pranešė, kad Rusijos okupantai rengia plataus masto provokaciją, kuria siekiama imituoti avariją Zaporižios atominėje elektrinėje. Okupantai ją planuoja artimiausiomis valandomis.
Žvalgybos duomenimis, Rusija rengia plataus masto provokacijas. Visų pirma rusai planuoja ataką prieš elektrinę, kuri sukeltų radioaktyvių medžiagų nuotėkį. Dėl šios atakos būtų apkaltintos Ukrainos pajėgos.
Ukrainos žvalgyba taip pat paaiškino, kad okupantai, siekdami kuo labiau nuslėpti savo veiksmus, sutrikdė numatytą TATENA nuolatinės stebėsenos misijos rotaciją. Šia provokacija esą siekiama, kad tarptautinė bendruomenė būtų priversta pradėti nuodugnų tyrimą, kurio metu būtų sustabdyti kovos veiksmai. Taip rusų pajėgos galėtų atsikvėpti ir atitolinti ukrainiečių kontrpuolimą.
Veterinaras: po Rusijos išpuolio prieš kliniką darbuotojai išgelbėjo gyvūnus iš degančio pastato
22:27
Pasak klinikos savininko, darbuotojai, penktadienį Dniepro mieste iškasę gyvūnus iš veterinarijos klinikos, į kurią pataikė Rusijos raketa, griuvėsių, yra ištikti šoko.
Ukrainos pareigūnai teigia, kad per smūgius mieste, per kuriuos taip pat nukentėjo ligoninė ir apgadinti aplinkiniai pastatai, žuvo du žmonės ir dar mažiausiai 31 buvo sužeistas, įskaitant du mažamečius vaikus.
Pasak klinikos savininko daktaro Andrijaus Malyško, raketa į veterinarijos kliniką pataikė apie 10.30 val. vietos laiku (3.30 val. Lietuvos laiku) ir sukėlė gaisrą.
„Visi darbuotojai yra šoko būsenos“, – Ukrainos televizijai sakė A.Malyško. „Visi gyvūnai buvo išgelbėti iš degančio pastato“.
Pasak A.Malyško, klinikoje buvo daug šunų ir keletas kačių, kurie visi buvo perkelti į netoliese esančias klinikas.
Vietos šunų savininkai pradėjo kampaniją, kurios metu renka aukas A.Malyško ir jo klinikai. Moteris, vardu Julija Hončarova, sakė, kad jos šuo Lėja yra iš klinikos. Ji paragino naminių gyvūnų savininkus, kuriems A.Malyško padėjo anksčiau, dabar jį paremti.
„Kartu bus lengviau ištverti“, – sakė J.Hončarova.
Pranešama apie sprogimus Rusijos okupuotame Mariupolyje
22:11
Penktadienio vakarą Rusijos okupuotame Mariupolio mieste, remiantis socialinės žiniasklaidos vaizdo įrašais ir Ukrainos bei Rusijos remiamos pusės pareigūnais, buvo pranešta apie sprogimus. Tiksliai neaišku, kas sukėlė sprogimus.
Nuverstoji Mariupolio miesto taryba „Telegram“ žinutėje nurodė, kad buvo smūgių plieno gamykloje „Azovstal“, kurią dabar kontroliuoja Rusija.
„Laukiame gerų naujienų“, – sakoma tarybos pranešime socialiniame tinkle.
V.Zelenskis: Ukraina deda visas pastangas, kad įsigytų priešlėktuvinę gynybą
22:08
Gegužės 26 d., po naujausios Rusijos raketų atakos, Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis pareiškė, kad Ukraina daro „viską, kas įmanoma“, kad įsigytų pažangesnę priešlėktuvinę gynybą.
Pasak V.Zelenskio, jau padaryta „didelė pažanga“ dedant pastangas įtikinti Vakarų sąjungininkus tiekti Ukrainai modernius naikintuvus, kurie taps „pagrindiniu Ukrainos gynybos komponentu“.
„Gynybos modernizavimo srityje judame sparčiau, nei buvo galima numatyti prieš šešis mėnesius“, – sakė V.Zelenskis.
Naujausia Rusijos surengta ataka prieš Ukrainą buvo jau 13-oji, kai gegužės mėnesį į Kyjivą buvo nukreiptas smūgis.
Rusijos pajėgos taip pat smogė medicinos klinikai Dniepro mieste, žuvo mažiausiai du žmonės ir dar 30 buvo sužeisti.
Ukraina jau kelis mėnesius prašo naikintuvų, kad galėtų apginti savo dangų ir padidinti savo jungtinių ginkluotųjų pajėgų veiksmingumą būsimo kontrpuolimo metu.
Iš visų turimų modelių Ukraina labiausiai susidomėjo JAV pagamintais F-16, kurie naudojami nuo praėjusio amžiaus septintojo dešimtmečio ir kuriuos eksploatuoja daugiau kaip 20 valstybių.
Kritikai teigia, kad sąjungininkų nenoras tiekti Ukrainai naikintuvus F-16, „Typhoon“ ir „Dassault“ bei tolimojo nuotolio raketas ATACMS neleis Kyjivui pradėti kontrpuolimo ir išlaisvinti likusios Ukrainos teritorijos.
Tai, kad Ukraina neturi pažangių lėktuvų ir raketų, greičiausiai pratęs Rusijos agresyvų karą ir pareikalaus tūkstančių gyvybių.
M.Podoliakas: Rusija sąmoningai taikosi į civilius gyventojus
21:21
Ukrainos prezidento patarėjas Mychailo Podoliakas sakė, kad Rusijos išpuolis prieš ligoninę Dnipro mieste buvo „tyčinis smūgis civiliniam objektui“, ir pridūrė, kad tai įrodo, jog Rusija taikosi į civilius gyventojus.
„Tai visiškai aiškus įrodymas, kad Rusija iš esmės pakeitė savo raketų atakų taktiką. Dabar daugiausia smūgių suduodama civiliams gyventojams – sąmoningai į tokius objektus kaip Dnipro ligoninė, siekiant suduoti psichologinį (smūgį) ir, aišku, nužudyti kuo daugiau žmonių“, – sakė M.Podoliakas interviu CNN vyresniajam tarptautiniam korespondentui Fredui Pleitgenui.
Penktadienio rytą per išpuolį ligoninėje žuvo du žmonės ir buvo sužeista mažiausiai 30, tarp jų – maži vaikai, teigia vietos pareigūnai.
M.Podoliakas sakė, kad per pastaruosius kelis mėnesius panašūs smūgiai smogė gyvenamiesiems rajonams ir tokioms vietoms kaip ligoninės ir mokyklos. Konkrečiai pietinėje Chersono ir rytinėje Charkivo srityse.
„Man atrodo, kad laikas nustoti tikėtis, jog Rusija elgsis konvencionaliai, kaip šalis, kuri laikosi tam tikrų tarptautinės teisės nustatytų taisyklių ar konvencijų. Ne, ji kariauja prieš civilius gyventojus kuo demonstratyviau“, – sakė M.Podoliakas.
Minsko teismas patvirtino nuosprendį lenkų ir baltarusių žurnalistui
20:49
Baltarusijos teismas penktadienį atmetė autoritarinio prezidento Aliaksandro Lukašenkos režimą kritikuojančio lenkų ir baltarusių žurnalisto apeliacinį skundą dėl jam skirtos aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmės.
50 metų Andrzejus Poczobutas, lenkų dienraščio „Gazeta Wyborcza“ korespondentas ir aktyvus Baltarusijos lenkų diasporos narys, buvo nuteistas kalėti šių metų vasarį.
Jis daug rašė apie masinius protestus prieš A.Lukašenkos režimą ir atsisakė išvykti iš Baltarusijos, kai režimas ėmėsi brutaliai slopinti beprecedenčius protestus prieš autoritarinį prezidentą.
Baltarusijos Aukščiausiasis Teismas pranešime nurodė, kad nuosprendis nebuvo pakeistas.
„Nuosprendis įsigaliojo“, – paskelbė teismas.
A.Poczobutas, kurio teismas vyko šalies vakaruose, netoli Lenkijos sienos esančiame Gardine, kur jis gyveno, buvo pripažintas kaltu dėl dalyvavimo „nacionaliniam saugumui kenkiančiuose veiksmuose“ ir „neapykantos kurstymo“.
Europos Sąjungos narė Lenkija pasmerkė A.Poczobuto bylą ir ragino jį paleisti.
Teismui atmetus A.Poczobuto apeliacinį skundą, Varšuva pareiškė, jog kitą savaitę paskelbs naujų baudžiamųjų priemonių A.Lukašenkos režimui.
„Pirmadienį paskelbsiu sprendimą į sankcijų sąrašą įtraukti kelis šimtus A.Lukašenkos režimo atstovų, atsakingų už politines represijas, įskaitant represijas prieš Baltarusijoje gyvenančius lenkus“, – socialiniame tinkle „Twitter“ parašė Lenkijos vidaus reikalų ministras Mariuszas Kaminski.
Teisių gynimo grupės „Viasna“ duomenimis, šiuo metu Baltarusijoje yra 1 511 politinių kalinių.
ES įspėja dėl „itin pavojingo“ Rusijos žingsnio dislokuoti branduolinius ginklus Baltarusijoje
20:48
Europos Sąjunga (ES) smerkia Maskvos ir Minsko susitarimą dėl Rusijos branduolinių ginklų dislokavimo Baltarusijoje ir vadina jį „žingsniu, kuris paskatins tolesnį itin pavojingą eskalavimą“, penktadienį pranešė ES blokas.
„Baltarusijos režimas yra neteisėto ir neišprovokuoto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bendrininkas“, – sakoma Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškime, kuriame Baltarusija raginama „atšaukti sprendimus, kurie gali tik prisidėti prie įtampos didinimo regione ir pakenkti Baltarusijos suverenumui“.
Baltarusijos prezidentas Aleksandras Lukašenka ketvirtadienį pareiškė, kad pradėtas kai kurių taktinių branduolinių ginklų perdavimas iš Rusijos į Baltarusiją, pranešė valstybinė naujienų agentūra „Belta“.
Maskva palankiai vertina popiežiaus iniciatyvą dėl taikos Ukrainoje
20:30
Rusijos užsienio reikalų ministerija penktadienį pranešė, kad palankiai vertina popiežiaus Pranciškaus iniciatyvą dėl taikos Ukrainoje, bet pabrėžė, jog Vatikanas dar nesiima jokių veiksmų, kad surengtų vizitą į Maskvą.
Šis Rusijos užsienio reikalų ministerijos pareiškimas valstybinei agentūrai „RIA Novosti“ yra pirmasis Maskvos komentaras apie šią popiežiaus iniciatyvą. Šis pareiškimas paskelbtas po to, kai Vatikanas savaitgalį pranešė, kad pontifikas patikėjo šią misiją kardinolui Matteo Zuppi, tikėdamasis, kad tai padės sumažinti įtampą kare Ukrainoje ir pasiekti taiką.
„Pripažįstame Šventojo Sosto nuoširdų norą skatinti taikos procesą“, – pareiškė Rusijos užsienio reikalų ministerija.
„Tačiau Vatikanas kol kas nesiėmė jokių praktinių veiksmų, kad suorganizuotų vizitą į Maskvą“, – pridūrė ministerija.
Ketvirtadienį M.Zuppi žurnalistams teigė, kad šios misijos tikslas – sumažinti įtampą dėl konflikto Ukrainoje, taip pat tikimasi jos indėlio į taiką. Jis taip pat nurodė, kad XX amžiaus dešimtajame dešimtmetyje kartu su katalikiška labdaros organizacija „Sant'Egidio“ padėjo tarpininkauti taikos derybose, kuriomis buvo užbaigtas pilietinis karas Mozambike.
Jis sakė, kad tuo metu buvo siekiama rasti kelią į taiką ir kad susitikimai suartino kovojančias šalis, o galiausiai buvo sudarytas taikos susitarimas.
„Pastangos (Ukrainoje) tikrai bus dedamos šia linkme“, – kalbėdamas per Italijos vyskupų konferenciją teigė M.Zuppi.
Apie taikos misiją popiežius užsiminė praėjusį mėnesį grįždamas iš Vengrijos, kur susitiko su Rusijos Ortodoksų Bažnyčios, remiančios Kremliaus karą Ukrainoje, pasiuntiniu.
Anksčiau šį mėnesį pontifikas Vatikane su Ukrainos prezidentu Volodymyru Zelenskiu, kuris aiškiai pareiškė, kad nesutiks užleisti Rusijai savo teritorijų, ir atmetė Pranciškaus teiginį apie aukas abiejose pusėse, sakydamas, kad negalima tapatinti aukos ir agresoriaus.
128 vaikai evakuoti iš Donecko srities gyvenviečių dėl aktyvių karo veiksmų
20:16
Gegužės 26 d. Donecko srities administracija pranešė, kad iš gyvenviečių, esančių netoli aktyvių karo veiksmų, kartu su šeimomis ar teisiniais globėjais evakuoti šimtas dvidešimt aštuoni vaikai.
Pasak administracijos, privaloma evakuacija prasidėjo balandžio 7 d. ir apėmė 21 gyvenvietę visoje Donecko srityje.
„Raginame visus išvykti į saugesnes Ukrainos vietoves. Deja, okupantų vykdomi apšaudymai tampa vis dažnesni. Pranešimų apie sužeistus ir žuvusius civilius gyventojus gaunama beveik kasdien, todėl nepamirškite savo ir savo vaikų gyvybių“, – sakė vietos pareigūnas Oleksandras Vdovenko, koordinuojantis veiklą su teisėsaugos institucijomis.
Donecko srities administracijos duomenimis, Bachmute liko keturi vaikai, Avdijivkoje – vienas, Krasnohorivkoje – du, Keramike – vienas. Kai kurios šeimos arba slepia savo vaikus, arba „visiškai atsisako išvykti“, sakė administracija.
Vyriausybė pirmą kartą patvirtino privalomą šeimų su vaikais evakuaciją iš aktyvių kovos veiksmų zonų kovo 7 d.
A.Blinkenas viešėdamas naujojoje NATO narėje Suomijoje sakys kalbą apie karą Ukrainoje
20:13
JAV valstybės sekretorius Antony Blinkenas kitą savaitę lankysis naujojoje NATO narėje Suomijoje, kur sakys kalbą apie pagirtiną Ukrainos gynybą nuo Rusijos, penktadienį pranešė Valstybės departamentas.
Po Vakarų aljanso užsienio reikalų ministrų susitikimo Norvegijos sostinėje Osle birželio 1–2 dienomis A.Blinkenas viešės Helsinkyje. Pirmiausia jis aplankys Švediją, kuri taip pat siekia įstoti į NATO, ir susitiks su visų trijų šalių premjerais.
Helsinkyje A.Blinkenas sakys kalbą, kurioje „pabrėš visus Rusijos agresijos prieš Ukrainą strateginės nesėkmės aspektus“, teigė Valstybės departamento atstovas spaudai Matthew Milleris.
A.Blinkenas apibūdins „mūsų nuolatines pastangas remti Ukrainos teritorijos, suvereniteto ir demokratijos gynybą, siekiant teisingos ir ilgalaikės taikos“, sakė jis.
Suomija ir Švedija, kurios ilgą laiką laikėsi oficialaus neutralumo, kad išvengtų konflikto su Maskva, po 2022 metų vasario mėnesį pradėtos Rusijos invazijos į Ukrainą, kuri nesėkmingai siekė įstoti į aljansą, išreiškė siekį tapti NATO narėmis.
Suomija balandžio mėnesį oficialiai įstojo į NATO, kurios narės įsipareigoja vykdyti kolektyvinę gynybą. Turkija ir Vengrija dar turi palaiminti Švedijos stojimą į NATO, kurios sprendimai dėl narystės turi būti priimami vienbalsiai.
Turkijos prezidentas Recepas Tayyipas Erdoganas spaudžia Stokholmą dėl Švedijoje esančių Kurdistano darbininkų partijos (PKK), kurią Ankara laiko teroristais, narių.
Vakarų diplomatai yra išreiškę atsargią viltį, kad Turkija atsisakys savo prieštaravimų po sekmadienį įvyksiančio antro prezidento rinkimų turo.
A.Blinkenas Švedijoje lankysis šiauriniame Liuleo mieste, kur dalyvaus JAV ir Europos Sąjungos Prekybos ir technologijų tarybos, kuri, be kitų klausimų, siekia nustatyti bendrus standartus Kinijos pažangos akivaizdoje, derybose.
Brazilijos prezidentas atmeta kvietimą į Rusiją, bet remia Ukrainos taikos derybas
19:07
Brazilijos prezidentas Luizas Inácio Lula da Silva atmetė Vladimiro Putino kvietimą apsilankyti Rusijoje. L.Lula sakė, kad V.Putinas telefonu pakvietė jį apsilankyti Sankt Peterburge vykstančiame Tarptautiniame ekonomikos forume.
„Atsakiau, kad dabar negaliu vykti į Rusiją, tačiau pakartojau, kad Brazilija gali kartu su Indija, Indonezija ir Kinija kalbėtis su abiem konflikto pusėmis, siekdama taikos“, – rašė L.Lula tviteryje.
Savo ruožtu V.Putinas sakė, kad Rusija yra atvira „dialogui politiniu ir diplomatiniu keliu, kurį vis dar blokuoja Kyjivas ir jo Vakarų rėmėjai“, sakoma Kremliaus penktadienio pareiškime ir priduriama, kad telefono skambutį inicijavo Brazilijos pusė.
Abiejų valstybių vadovai taip pat kalbėjosi apie neseniai įvykusį Septynių šalių grupės susitikimą ir apie Rusijos ir Brazilijos bendradarbiavimą.
Kremlius neužsiminė apie kvietimą į Sankt Peterburgą.
Ketvirtadienį Lula taip pat tviteryje parašė, kad telefonu kalbėjosi su Kinijos Prezidentu Xi Jinpingu apie „būtinybę užtikrinti taiką Ukrainoje“.
Su kinų pasiuntiniu susitikęs S.Lavrovas: yra rimtų kliūčių deryboms dėl taikos Ukrainoje
17:54 Atnaujinta 20:38
Rusijos užsienio reikalų ministras Sergejus Lavrovas penktadienį Kinijos specialiajam pasiuntiniui Li Hui sakė, kad yra rimtų kliūčių taikos deryboms, ir dėl to kaltino Ukrainą bei Vakarų šalis.
„Rusijos užsienio reikalų ministras dar kartą patvirtino Maskvos įsipareigojimą siekti politinio ir diplomatinio konflikto sprendimo, atkreipęs dėmesį į rimtas kliūtis taikos derybų atnaujinimui, kurias sukūrė Ukrainos pusė ir jos Vakarų mentoriai“, – nurodė Užsienio reikalų ministerija.
Per susitikimą su Li Hui, kuris 2009–2019 metais ėjo Kinijos ambasadoriaus Rusijoje pareigas, S.Lavrovas taip pat gyrė Pekino poziciją dėl Ukrainos, kurią pavadino subalansuota.
Nors Kinija tvirtina, kad karo Ukrainoje klausimu yra neutrali, Pekinas sulaukė kritikos už atsisakymą pasmerkti Maskvą dėl invazijos.
„Abi šalys pareiškė esančios pasirengusios toliau stiprinti Rusijos ir Kinijos bendradarbiavimą užsienio politikos srityje, kuriuo visada siekiama palaikyti taiką ir stabilumą regione bei visoje planetoje“, – pranešė Rusijos užsienio reikalų ministerija.
Kinijos specialusis pasiuntinys Ukrainai Li Hui penktadienį vieši Maskvoje ir, pasak Rusijos užsienio reikalų ministerijos, jis taip pat atskirai susitiko su dviem S. Lavrovo pavaduotojais – Michailu Galuzinu bei Andrejumi Rudenka.
„Buvo išreikštas susirūpinimas dėl pavojingų didėjančio NATO šalių įsitraukimo į Ukrainos konfliktą, [ir] jų veiksmų militarizuojant Ukrainą padarinių“, – pareiškė Rusijos užsienio reikalų ministerija pranešime apie M.Galuzino ir Li Hui susitikimą.
Kinijos specialusis pasiuntinys Ukrainai Li Hui penktadienį vieši Maskvoje.
Praėjusią savaitę Li Hui lankėsi Kyjive. Ukrainos sostinėje Li Hui pakartojo raginimus Kyjivui ir Maskvai pradėti derybas, kad būtų užbaigtas karas.
Ukrainai jis pasakė, kad nėra panacėjos šiai krizei išspręsti.
Li Hui taip pat lankėsi Lenkijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje.
Ši jo kelionė po Europą skirta Pekino vadovaujamoms pastangoms dėl taikos derybų Maskvos karui Ukrainoje užbaigti.
Rusija ir Kinija palaiko glaudžius santykius. Kovą Maskvoje lankėsi kinų prezidentas Xi Jinpingas. Ten jis pareiškė, kad prasideda nauja šalių santykių era.
Balandžio mėnesį Xi Jinpingas valandą telefonu kalbėjosi su Ukrainos prezidentu Volodymyru Zelenskiu.
Vokietija užsakė 18 naujų „Leopard 2“ tankų, kurie pakeis išsiųstuosius į Ukrainą
17:48
Vokietijos kariuomenė užsakė 18 naujų tankų „Leopard 2“, kurie pakeis išsiųstuosius į Ukrainą anksčiau šiais metais, penktadienį pranešė viena didžiausių gynybos bendrovių.
Įmonė „Kraus-Maffei Wegmann“ teigė, kad sutartis dėl tankų „Leopard 2A8“ buvo pasirašyta su federaline karinės įrangos tarnyba. Ji nepateikė finansinės informacijos, tačiau Vokietijos parlamento biudžeto komitetas trečiadienį patvirtino apytiksliai 525 mln. eurų finansavimą.
Bendrovė nurodė, kad naujuosius tankus planuojama pradėti tiekti 2025 metais ir kad į sandorį įtrauktos galimybės įsigyti dar 105 „Leopard 2A8“ tankus.
„Kraus-Maffei Wegmann“ taip pat pagamins 12 naujų savaeigių haubicų Vokietijos kariuomenei pagal kovą sutartą galimybę.
Vokietijos gynybos ministras ragino kuo greičiau įsigyti naujų tankų po to, kai sausio pabaigoje vyriausybė sutiko suteikti Ukrainai 14 kovinių tankų „Leopard 2A6“.
Po kelių savaičių šis skaičius buvo padidintas iki 18, Vokietijai ir kitoms šalims stengusis surinkti du tankų „Leopard 2“ batalionus Kyjivui.
Vokietija, Danija ir Nyderlandai taip pat susitarė aprūpinti Ukrainą atnaujintais „Leopard 1“ – senesnio modelio tankais, kurių Vokietijos kariuomenė nenaudoja jau du dešimtmečius.
Ukrainos Aukščiausiasis Teismas išsirinko naują vadovą
17:48
Gegužės 26 d. Stanislavas Kravčenka buvo išrinktas naujuoju Ukrainos Aukščiausiojo Teismo vadovu po to, kai buvusiam vadovui Vsevolodui Kniazijevui buvo pateikti kaltinimai korupcija, gegužės 26 d. pranešė radijas „Svoboda“.
S.Kravčenka buvo išrinktas ketverių metų kadencijai, gavęs 108 iš 148 dalyvavusių teisėjų balsus.
Gegužės 16 d. Ukrainos specializuota antikorupcinė prokuratūra (SAPO) apkaltino buvusį Aukščiausiojo Teismo vadovą Vsevolodą Kniazijevą korupcija. Tą pačią dieną 140 iš 142 dalyvavusių teisėjų balsavo už tai, kad V.Kniazijevas būtų atleistas iš pareigų.
Kaltinimai susiję su įtarimais, kad V.Kniazijevas priėmė kyšį mainais už Ukrainos oligarchui Kostiantinui Ževagui palankaus teismo sprendimo priėmimą.
Jei V.Kniazijevas bus pripažintas kaltu, jam gresia iki 12 metų kalėjimo.
Prancūzija smerkia Rusijos išpuolį prieš Dnipro ligoninę kaip „karo nusikaltimą“
17:28
Prancūzija pasmerkė Rusijos smūgius Ukrainoje, įskaitant smūgį Dnipro ligoninei penktadienio rytą, ir pavadino juos „karo nusikaltimais“, kurie „negali likti nenubausti“, sakoma Prancūzijos užsienio reikalų ministerijos pareiškime.
Raketų ir bepiločių lėktuvų atakos prieš Kijevą ir Ukrainos Charkivo bei Dniepropetrovsko regionus „vėl sąmoningai buvo nukreiptos į civilius objektus“, teigė ministerija, „šiurkščiai pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę“.
Rusijos regionų vadovai ragina Maskvą apginkluoti savigynos pajėgas
17:02
Pirmadienį iš Ukrainos į Rusiją įžengę diversantai suteikė akstiną pasienio regionų vadovams raginti Maskvą leisti apginkluoti vietos savigynos dalinius, o vienas įtakingas įstatymų leidėjas net pasiūlė sukurti naują karinę pasienio valdymo struktūrą, pranešė naujienų agentūra „Reuters“.
Ukrainoje įsikūrusių etninių rusų kovotojų, kurie priešinasi Kremliui, reidas į Belgorodo sritį truko dvi dienas ir privertė Maskvą surengti oro ir artilerijos smūgius, kad išstumtų užpuolikus.
Išpuolis, per kurį, Rusijos teigimu, žuvo mažiausiai vienas civilis, paskatino diskusijas apie tai, ką Maskva, kuri prieš 15 mėnesių įsiveržė į Ukrainą per vadinamąją „specialiąją karinę operaciją“, gali padaryti, kad geriau apsaugotų savo šalies sienas.
Kovo mėn. Ukrainos kovotojai panašiai ginkluotai įsiveržė į kitą pasienio regioną – Brianską, o Ukraina, kuri jau seniai žada galingą kontrpuolimą, kad išstumtų Rusijos pajėgas iš savo teritorijos, atrodo, didina dronų ir sabotažo atakas prieš taikinius Rusijoje.
Po šios savaitės išpuolio dviejų su Ukraina besiribojančių regionų – Belgorodo ir Kursko – gubernatoriai pareiškė esantys už tai, kad būtų pakeistas įstatymas, leidžiantis prireikus ginkluoti vietos savanorių savigynos dalinius.
Belgorodo gubernatorius Viačeslavas Gladkovas teigė, kad jis ir kiti gubernatoriai stengiasi pakeisti įstatymą.
„Mes turime juos (vietos savigynos būrius). Septyniuose batalionuose palei sieną turime beveik 3 000 žmonių“, – tvirtino V.Gladkovas.
Tačiau, nors jis teigė, kad jie yra pasirengę kovai ir nuo praėjusių metų lapkričio mėn. dalyvauja mokymuose, pasak jo, jie lieka neginkluoti, nes pagal galiojančius Rusijos įstatymus jiems suteikti ginklus yra neteisėta.
„Dabar mes ieškome teisinio pagrindo... (jiems), kad prireikus galėtų atstumti priešą tie, kurie yra apmokyti, pajėgūs ir profesionalūs“, – sakė jis.
Tokių pajėgų apginklavimas galėtų išgelbėti Gynybos ministeriją nuo to, kad ateityje ji būtų priversta dalį fronto linijoje esančių karių nukreipti reaguoti į panašius reidus.
Kursko srities, kuri taip pat ribojasi su Ukraina, gubernatorius Romanas Starovoitas sakė, kad jis taip pat pritaria šiai idėjai, kurią galingai remia aukštųjų parlamento rūmų pirmininko pirmasis pavaduotojas Andrejus Turčakas.
Praėjusį mėnesį Kremliuje vykusiame susitikime su prezidentu Vladimiru Putinu A.Turčakas teigė, kad šis klausimas turi būti išspręstas.
„Šių formuočių teisinis statusas dabar yra labai apribotas, o svarbiausia – jos neturi teisės nešiotis ir naudoti ginklų. Siūlome, kad ši anomalija būtų pašalinta teisės aktų lygmeniu“, – aiškino aukštųjų parlamentų rūmų pirmininko pavaduotojas.
Generolas pulkininkas Andrejus Kartapolovas, įtakingas įstatymų leidėjas, vadovaujantis parlamento žemųjų rūmų gynybos komitetui, mano, kad siekiant apsaugoti sieną reikia ir didesnių struktūrinių pokyčių.
Naujienų agentūrai RBK jis dėstė, kad šiuo metu reikalingas vieningas štabas, kuris galėtų koordinuoti ir būtų atsakingas už visas karines ir saugumo pajėgas Rusijos pasienio su Ukraina regionuose.
M.Podoliakas: kompromisinis karo pabaigos scenarijus – neįsivaizduojamas
16:48
Ukrainos prezidento kanceliarijos administracijos vadovo patarėjas Mychailo Podoliakas dar kartą pakartojo viešą Ukrainos poziciją, kad taikos sprendime dėl Rusijos invazijos negali būti jokių kompromisų dėl Ukrainos teritorijos.
„Bet koks „kompromisinis scenarijus“ numatantis NE visų Ukrainos teritorijų išlaisvinimą, apie kurį periodiškai kalba „anoniminiai šaltiniai“ Europos ir Amerikos elite, yra tolygus demokratijos pralaimėjimo, Rusijos pergalės, V.Putino režimo išsaugojimo ir dėl to smarkiai išaugusių konfliktų pasaulinėje politikoje pripažinimui. Visa tai yra Rusijos puoselėjama svajonė. Klausimas retorinis: kodėl atskiri visuomenės veikėjai toliau žaidžia „Rusijos žiniasklaidos scenarijų“ ir vilkina konfliktą?“, – rašė jis.
Anksčiau pranešta, kad Kinijos specialusis pasiuntinys Li Hui ragino Europos šalis paskatinti Ukrainą nutraukti ugnį ir pripažinti dalį Ukrainos teritorijų rusiškomis.
D.Medvedevas: kol klounas V.Zelenskis valdžioje, derybos su Ukraina neįmanomos
16:41
Bet koks konfliktas baigtųsi derybomis, tačiau, kol Ukrainos prezidento Volodymyro Zelenskio vyriausybė yra valdžioje, jokios derybos neįmanomos, penktadienį lankydamasis Vietname pareiškė buvęs Rusijos prezidentas ir Rusijos saugumo tarybos pirmininko pavaduotojas Dmitrijus Medvedevas, pranešė Rusijos valstybinė naujienų agentūra „Tass“.
„Kol Kyjive valdžioje bus dabartinis režimas ir klounas Zelenskis, derybos bus neįmanomos“, – sakė D.Medvedevas, pridurdamas, kad tam tikru momentu reikės derėtis dėl susitarimo.
„Viskas visada baigiasi derybomis. Tai neišvengiama, bet kol šie žmonės bus valdžioje, Rusijos padėtis derybų požiūriu nepasikeis“, – tvirtino buvęs Rusijos prezidentas.
D.Medvedevas pridūrė, kad verta pasverti visus įvairių šalių siūlomus pasiūlymus dėl taikos Ukrainoje.
„Kalbant apie siūlomus taikos planus, reikėtų apsvarstyti visus.“
„WSJ“: Kinijos pasiuntinys ragina Europos šalis pripažinti Ukrainos teritorijas rusiškomis
16:38
Kinijos vyriausybės specialusis pasiuntinys Li Hui, matyt, bandė įtikinti savo kolegas iš Europos, kad jie turėtų užsiimti raginimais nutraukti ugnį Ukrainoje, pripažindami okupuotas Ukrainos teritorijas rusiškomis, penktadienį paskelbė leidinys „The Wall Street Journal“, remdamasis Vakarų pareigūnais.
Gegužės mėnesį Kyjive, Varšuvoje, Berlyne, Paryžiuje ir Briuselyje lankęsis diplomatas, buvęs Kinijos ambasadorius Rusijoje Li Hui paragino Europos vyriausybes žiūrėti į Kiniją kaip į ekonominę alternatyvą Vašingtonui ir sakė, kad jos turi veikti greitai, kad užbaigtų Rusijos ir Ukrainos konfliktą, kol jis neišplito.
![„AFP“/„Scanpix“/Kinijos vyriausybės specialusis pasiuntinys Li Hui ir Rusijos užsienio reikalų ministras Sergejus Lavrovas](https://s1.15min.lt/static/cache/NjcweCw5NjV4Mzk5LDExMDgzODQsb3JpZ2luYWwsLGlkPTg5NTkxODQmZGF0ZT0yMDIzJTJGMDUlMkYyNiwxMzQ3MDA5MzI=/kinijos-vyriausybes-specialusis-pasiuntinys-li-hui-ir-rusijos-uzsienio-reikalu-ministras-sergejus-la-6470b39c2d5f7.jpg)
Pagal savo darbotvarkę Li Hui penktadienį turėjo atvykti į Maskvą.
Vakarų pareigūnai tikino, kad dar per anksti atmesti Pekino pastangas užtikrinti taiką, tačiau kaip ir anksčiau suabejojo Kinijos gebėjimu veikti kaip sąžiningam tarpininkui bet kokiose derybose, o ypač šiose – atsižvelgiant į tai, kaip glaudžiai ji susijusi su Maskva.
„The Wall Street Journal“ teigimu, Vakarų pareigūnai pabrėžė nemanantys, kad taika įmanoma, kol iš Ukrainos nebus išvestos Rusijos pajėgos.
„Paaiškinome, kad tarptautinė bendruomenė nėra suinteresuota įšaldyti konflikto, kol nebus išvesta Rusijos kariuomenė“, – tvirtino su Li Hui kalbėjęs diplomatas.
Anot jo, buvusiam Kinijos ambasadoriui buvo pasakyta, kad „neįmanoma atskirti Europos ir Amerikos“ ir kad Europa nenustos remti Ukrainos.
„Jie tikriausiai tikrina Vakarų vienybę ir bando perimti iniciatyvą“, – leidiniui teigė kitas diplomatas.
Raketų ataka Dnipro mieste: aukų skaičius pasiekė 30
16:05 Atnaujinta 16:50
Penktadienį Rusijai įvykdžius raketų ataką Dnipro mieste, sužeistųjų skaičius toliau auga. Paskutinėmis žiniomis, dėl smūgių buvo sužeista 30 žmonių.
Anksčiau Dniepro srities karinės-civilinės administracijos vadovo pavaduotojas Volodymyras Orlovas tvirtino, jog yra 25 sužeistieji.
„Sužeisti 25 žmonės. Devyniolika jų gydomi ligoninėje, trys sužeisti sunkiai. Du vaikai vidutiniškai sunkiai – jiems 3 ir 6 metai. 5 gydomi ambulatoriškai. Jau turime du žuvusiuosius“, – teigė V.Orlovas.
Penktadienį ryte Rusijos pajėgos smogė poliklinikai ir veterinarijos klinikai Dnipro mieste, sukeldamos didžiulį gaisrą, kuris apėmė 1000 kv. m plotą. Smūgių metu buvo apgadinti privatūs ir gyvenamieji namai, taip pat automobiliai.
Pasak Aukščiausiosios Rados įgaliotinio žmogaus teisėms Dmytro Lubincevo, po išpuolio dingo keturi žmonės.
Rusijos užsienio reikalų ministerija iškvietė aukšto rango JAV diplomatus
15:51 Atnaujinta 15:58
Rusijos užsienio reikalų ministerija iškvietė aukšto rango JAV diplomatus, protestuodama prieš Baltųjų rūmų patarėjo nacionalinio saugumo klausimais Jake'o Sullivano pastabas, kurį apkaltino „faktiškai pritarus smūgiams“ Krymui, pranešė naujienų agentūra „Reuters“.
„Buvo pabrėžta, kad Amerikos pareigūnų patikinimai, jog Jungtinės Valstijos neskatina išpuolių prieš Rusiją, yra veidmainiški ir melagingi, turint tiesioginių materialinių įrodymų, kad Pentagonas Ukrainos ginkluotųjų pajėgų reikmėms tiekiamus ginklus ir įrangą naudoja Ukrainos kovotojų rengiamiems ir vykdomiems teroro aktams“, – rašoma ministerijos pranešime.
„Priešiški Jungtinių Valstijų, kurios ilgą laiką buvo konflikto šalis, veiksmai įstūmė Rusijos ir Amerikos santykius į gilią ir pavojingą krizę, kupiną nenuspėjamų pasekmių“, – pridūrė ministerija.
„Atėjo laikas Vašingtonui sužinoti, kad bet kokia agresijos prieš Rusiją forma ir toliau sulauks griežčiausio įmanomo atsako.“
Ji nenurodė, kokiems komentarams prieštaraujama, tačiau, kai sekmadienį CNN uždavė J.Sullivanuo klausimą, ar Ukraina turėtų turėti ginklų, galinčių pasiekti Rusijos taikinius Kryme, jis atsakė, kad jie tokių apribojimų kariaujančiai šaliai nėra nustatę.
„Taip. Mes nenustatėme apribojimų Ukrainai, kad ji galėtų smogti savo teritorijoje tarptautiniu mastu pripažintose sienose.
Pasakėme, kad nesudarysime sąlygų Ukrainai su JAV sistemomis, vakarietiškomis sistemomis, pulti Rusiją. Ir mes manome, kad Krymas yra Ukraina“, – sakė Baltųjų rūmų atstovas.
Juodojoje jūroje esantį pusiasalį 2014 m. užgrobė Rusija ir vienašališkai aneksavo iš Ukrainos, tačiau tarptautiniu mastu jis pripažįstamas kaip Ukrainos teritorija.
Ginklų gigantė „Kalašnikov“ pradės gaminti dronus Rusijai
15:41
Rusijos ginklų gamintoja „Kalašnikov“, gaminanti plačiausiai pasaulyje naudojamą automatą, šiandien pranešė, kad steigia naują padalinį, kuriame bus gaminami dronai kamikadzės – vienas iš pagrindinių ginklų, naudojamų Rusijos kare su Ukraina, pranešė naujienų agentūra „Reuters“.
Po to, kai pirmaisiais karo mėnesiais Ukrainos pajėgos efektyviai naudojo Vakarų, Izraelio ir Turkijos bepilotes skraidykles, Rusija pradėjo naudoti Irano gamybos „Shahed“ dronus ir tuo pačiu siekė padidinti dronų gamybą savo šalies viduje.
Iževske įsikūrusi bendrovė „Kalašnikov“ yra didžiausia Rusijos automatinių ginklų ir valdomosios artilerijos gamintoja.
„Pagrindinė padalinio užduotis – kompleksų su valdomąja šarvuočio amunicija gamyba. Kompleksai skirti labai tiksliai naikinti nutolusius pavienius ir grupinius priešo antžeminius taikinius“, – sakoma įmonės pranešime.
„Kalašnikov“ padalinys, pavadintas Michailo Kalašnikovo, šturmo šautuvo AK-47 kūrėjo, vardu, taip pat gamins paleidimo įrenginius, valdymo techniką bei vykdys mokslinius tyrimus ir plėtrą.
Praėjusį mėnesį Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas pareiškė, kad įgyvendinus gamybos didinimo planą Rusijos bepiločių orlaivių pramonės vertė netrukus gali viršyti 12 mlrd. dolerių (11,2 mlrd. eurų).
V.Putinas taip pat paragino didinti bepiločių orlaivių gamybą. Pirmasis ministro pirmininko pavaduotojas Andrejus Belousovas sakė, kad iki 2026 m. pabaigos Rusija turėtų sugebėti pagaminti 18 tūkst. dronų per metus.
Kanada ruošia naują paramos paketą Ukrainai: jame bus raketų
15:05 Atnaujinta 15:46
Kanada paskelbė, kad perduos Ukrainai 43 trumpojo nuotolio oras-oras raketas AIM-9, kad padėtų šiai šaliai „apsaugoti savo dangų“, sakoma Gynybos ministerijos pareiškime.
„Kanados parama Ukrainai yra nepajudinama. Keliaudama po Kanadą matau Ukrainos vėliavas ant namų, mažų įmonių ir automobilių, nes kanadiečiai supranta, kad Ukrainos kova už gynybą taip pat yra kova už suverenitetą, laisvę ir nepriklausomybę.
Šiandien vykusiame produktyviame susitikime aptarėme neatidėliotinus Ukrainos gynybos prioritetus ir dar kartą patvirtinau, kad Kanada palaikys Ukrainą tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu“, – pareiškė ministrė Anita Anand.
Pareiškime daroma išvada, kad Kanada tebėra įsipareigojusi glaudžiai bendradarbiauti su sąjungininkais, kad suteiktų Ukrainai paramą, kurios jai reikia tęsiant „drąsią kovą su neteisėtu ir nepateisinamu Rusijos karu“.
Kyjivas įvardino, kiek jiems reikia F-16 naikintuvų nugalėti rusams
14:25
Ukrainos gynybos ministerija pareiškė, kad šalies ginkluotosioms pajėgoms pakaktų keturių eskadrilių modernių karinių lėktuvų, pranešė naujienų agentūra „Unian“.
Išplatintame ministerijos pranešime teigiama, kad „4 F-16 eskadrilės (48 lėktuvai) yra būtent tai, ko reikia mūsų šaliai išlaisvinti nuo agresoriaus“.
Derybos dėl Ukrainos aprūpinimo moderniais naikintuvais F-16 vyksta jau seniai. Tačiau karinės oro pajėgos – tebėra silpniausia Kyjivo grandis kare prieš Rusijos invaziją.
Praeitą savaitę JAV prezidentas Joe Bidenas leido Ukrainos pilotams mokytis skraidyti šiais lėktuvais. Tai taip pat reiškia, kad Ukrainos ginkluotosios pajėgos ateityje bus aprūpintos šiais naikintuvais.
Penktadienį paskelbta, kad aviacijos koalicijai priklausantys Nyderlandai turi planų po Ukrainos pilotų mokymų perduoti šaliai naujos kartos kovinių lėktuvų.
Ataka Dnipre: sužeistųjų ir žuvusiųjų skaičius auga
14:16
Penktadienio rytą per brutalią Rusijos ataką prieš Dnipro miestą žuvo mažiausiai du žmonės ir dar 23 buvo sužeisti, susirašinėjimo platformoje „Telegram“ paskelbė srities karinės-civilinės administracijos vadovas Serhijus Lysakas.
„Dniepro mieste jau yra 23 sužeistieji. 21 yra ligoninėje, trys iš jų sužeisti sunkiai.
Veterinarijos klinikos, kurią taip pat sugriovė priešas, griuvėsiuose rastas žuvusio vyro kūnas. Šiandien per raketų ataką Dnipro mieste žuvo du žmonės“.
Pirmoji auka buvo 69 metų vyras. Pasak S.Lysako, jis kaip tik ėjo pro šalį, kai į miestą pataikė rusų raketa.
Valstybinė nepaprastųjų situacijų tarnyba pranešė, kad dėl raketos smūgio buvo iš dalies sugriautas trijų aukštų miesto medicinos įstaigos pastatas, po to kilo gaisras netoliese esančiame pastate – jo plotas siekė 1000 kv. m, tačiau buvo užgesintas.
Gelbėtojai patvirtino, kad du žmonės žuvo vietoje, o dar 23 buvo sužeisti, įskaitant 2 vaikus.
Ukrainos valstybinė nepaprastųjų situacijų tarnyba į likvidavimo darbus pasitelkė 52 gelbėtojus ir 18 transporto priemonių.
TATENA vadovas supažindins Saugumo Tarybą su planu dėl Zaporižios AE apsaugos
14:06
Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA) pranešė, kad jos vadovas Rafaelis Grossi antradienį Niujorke Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos atstovus supažindins su savo planu, kaip apsaugoti Ukrainos Zaporižios atominę elektrinę.
Šveicarijos pirmininkaujamame posėdyje R.Grossi planuoja informuoti JT Saugumo Tarybą apie branduolinės saugos ir saugumo padėtį Zaporižioje, sakoma TATENA naujienų agentūrai AFP atsiųstame pareiškime.
Rusijos kariuomenė elektrinės kontrolę perėmė 2022 metų kovą, kelios savaitės po to, kai Maskva pradėjo plataus masto invaziją į Ukrainą.
Pietryčių Ukrainoje esančiame Zaporižios regione esanti šešių reaktorių elektrinė yra didžiausia Europoje.
R.Grossi kovą lankėsi Maskvos okupuotoje elektrinėje.
Zaporižios elektrinė tiekdavo apie 20 proc. Ukrainos elektros energijos ir, nepaisant dažno apšaudymo, veikė pirmaisiais Rusijos karo mėnesiais, bet rugsėjį sustabdė elektros energijos gamybą.
Nuo to laiko nė vienas iš šešių sovietinių laikų reaktorių negamina elektros energijos, tačiau elektrinė tebėra prijungta prie Ukrainos elektros tinklo jos reikmėms, visų pirma – reaktoriams aušinti.
Kremlius reikalauja neįšaldyti Rusijos turto užsienyje
13:55
Maskva pareikalavo, kad Jungtinė Karalystė ir kitos šalys be jokių sąlygų nesiliestų prie Rusijos turto užsienyje, per tradicinį susitikimą su žurnalistais sakė Kremliaus atstovas spaudai Dmitrijus Peskovas.
„Didžioji Britanija ir kitos šalys, kurios kėsinasi į Rusijos turtą, privalo nustoti kištis į jos reikalus nedelsiant ir be jokių sąlygų “, – tvirtino Rusijos pareigūnas.
„Priešingu atveju jos pažeidžia visas tiek savo vidaus teisės aktų, tiek tarptautinės teisės normas ir taisykles“, – pridūrė jis.
Jungtinės Amerikos Valstijos ir jų sąjungininkės per pastaruosius metus užblokavo arba areštavo 58 mlrd. dolerių vertės turtą, priklausantį rusams arba kontroliuojamą tų, kuriems taikomos sankcijos.
Toks sprendimas pasitelktas, siekiant karo sąlygomis prislopinti Rusijos ekonomiką.
Rusijos elito, įgaliotinių ir oligarchų (REPO) darbo grupė kovo mėn. pareiškė, kad „padvigubins“ pastangas nubausti Rusijos prezidentą Vladimirą Putiną ir su juo susijusius asmenis.
REPO yra bendras JAV, Australijos, Kanados, Vokietijos, Italijos, Prancūzijos, Japonijos, Jungtinės Karalystės, Japonijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Europos Komisijos projektas – ši darbo grupė buvo įsteigta praėjusiais metais, siekiant stebėti, kaip vengiama sankcijų.
Švedija svarsto galimybę apmokyti Ukrainos pilotus dirbti su naikintuvais „Gripen“
13:48
Penktadienį Švedija pareiškė, kad „stengsis sutikti“ mokyti Ukrainos pilotus naudotis naikintuvais „Gripen“, jei Ukraina to paprašys, pažymėjo Švedijos gynybos ministras Palas Jonsonas.
Pastaruoju metu Kyjivas vis dažniau kreipiasi į Vakarų sąjungininkus dėl naikintuvų perdavimo. Gegužės mėnesį vykusių Ukrainos prezidento Volodymyro Zelenskio vizitų Europoje metu šalies lyderis ragino partneres padėti Ukrainai užkamšyti silpniausią savo vietą – apsaugoti šalies dangų.
„Mes norime visokeriopai paremti Ukrainą, ir jei jie nori, kad jų pilotai išbandytų „Gripen“, mes pasistengsime tai patenkinti, nors tam tikras sprendimas lieka abiem pusėms“, – sakė P.Jonsonas.
Jis pridūrė, kad Ukrainos gynybos ministerija paprašė atlikti „ribotą Švedijos naikintuvų „Gripen“ sistemos operacinį vertinimą“.
„Šiuo metu dirbame, kad atitiktume šio prašymo kriterijus“.
Nors P.Jonsonas nurodė, kad Švedija yra pasirengusi apmokyti ukrainiečių pilotus, jis taip pat tvirtino CNN, kad Stokholmas „šiuo metu“ nėra pasiruošęs perduoti Kyjivui naikintuvų „Gripen“.
„Mes nieko neatmetame, kai kalbama apie paramą Ukrainai, – svarstė Gynybos ministras. – Tačiau šiame etape negalėsime remti Ukrainos Švedijos ginkluotųjų pajėgų naikintuvais „Gripen“.
Ketvirtadienį P.Jonsonas Kyjive susitiko su Ukrainos prezidentu Volodymyru Zelenskiu.
JAV aiškiai nurodė Ukrainai, kad nepalaiko išpuolių prieš Rusijos teritoriją
13:40
Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento Joe Bideno administracija aiškiai nurodė Ukrainai, kad nepalaiko išpuolių prieš Rusijos teritoriją, pareiškė Baltųjų rūmų Nacionalinio saugumo tarybos atstovas Johnas Kirby interviu su CNN metu.
„Nenorime to skatinti ar leisti, ir tikrai nenorime, kad kokia amerikiečių pagaminta įranga būtų naudojama Rusijos teritorijai pulti.
Ir iš ukrainiečių gavome patikinimų, kad jie laikysis šių pageidavimų... Labai aiškiai pasakėme, kad norime, jog Ukraina galėtų ginti savo žemę, savo teritoriją. Jie buvo užpulti. Jie turi teisę gintis.“
J.Kirby pakartojo JAV poziciją, jog jie nenori, kad karas eskaluotųsi ir pridūrė, jog Ukraina nėra informuota apie kažkokias jos laukiančias pasekmes, kol kas tai – „tiesiog pakartotinis patvirtinimas“.
Anot Baltųjų rūmų atstovo, JAV pokalbis su Ukraina šia tema vyko šią savaitę.
„Bloomberg“: po mokymų Nyderlandai perduos Ukrainai F-16 naikintuvus
13:34
Nyderlandai po pilotų apmokymų perduos Ukrainai naikintuvus F-16. Ši šalis kartu su Danija vadovauja koalicijai, kuri rengia Ukrainos pilotus, penktadienį pranešė leidinys „Bloomberg“.
Pasak šaltinio, pastarosiomis savaitėmis Nyderlandų vyriausybė inicijavo derybas su Jungtinių Valstijų pareigūnais, siekdama daryti spaudimą prezidento Joe Bideno administracijai, kad ši uždegtų žalią šviesą lėktuvų pristatymui.
Po kelis mėnesius trukusio Kyjivo ir sąjungininkų vyriausybių spaudimo J.Bidenas praėjusią savaitę paskelbė, kad JAV rems pastangas mokyti Ukrainos pilotus.
Nyderlandai ir Danija vadovauja koalicijai, siekiančiai apmokyti pilotus, jai pritaria Jungtinė Karalystė ir Belgija. Vieno su leidiniu kalbėjusio šaltinio teigimu, Nyderlandų vyriausybė jau nagrinėja ir aptaria galimus perkėlimo planus su savo sąjungininkais. Nepaisant Nyderlandų vyriausybės noro tai padaryti „kuo greičiau“, pilotų mokymas, dislokavimo planavimas ir logistika gali užtrukti daug mėnesių.
Šiuo metu Nyderlandai eksploatuoja 42 naujosios kartos kovinius lėktuvus F-16, iš kurių 24 šiuo metu naudoja Nyderlandų kariuomenė ir kurie negali būti perduoti Ukrainai iki 2024 m. vidurio. Keliolika iš likusių 18 lėktuvų turėjo būti parduoti bendrovei „Draken International“, tačiau gruodžio mėn. vyriausybė, motyvuodama komercine paslaptimi, be jokių paaiškinimų atidėjo perdavimą.
Pilotų mokymas
Nors galutinis sprendimas dar nepriimtas, priklausomai nuo mokymo tvarkaraščio Ukraina kitais metais gali gauti dalį parduodamų orlaivių arba dalį iš 24 šiuo metu naudojamų orlaivių. Nyderlandai palaiko savo F-16 tinkamumą skraidyti atlikdami reguliarią techninę priežiūrą.
Nyderlandų gynybos ministerijos atstovė spaudai ketvirtadienį pareiškė, kad vyriausybė svarstys galimą F-16 tiekimą Ukrainai vėliau. Ji pridūrė, kad šiuo metu prioritetas teikiamas pilotų mokymui.
Anksčiau šį mėnesį Nyderlandų ministras pirmininkas Markas Rutte sakė, kad „nėra tabu“ perduoti naikintuvus Ukrainai. Tačiau M.Rutte biuras atsisakė komentuoti F-16 perdavimo galimybę.
JAV gynybos sekretorius Lloydas Austinas ketvirtadienį po pokalbio telefonu su Nyderlandų gynybos ministre Keesa Ollongren pareiškė, kad JAV pripažįsta Nyderlandų „lyderystę koordinuojant ir panaudojant kitų sąjungininkų pajėgumus, kad būtų suteikta itin svarbi pagalba Ukrainai“.
Nyderlandų gynybos ministerijos duomenimis, nuo Rusijos invazijos pradžios Nyderlandai Ukrainai suteikė apie 1,6 mlrd. eurų karinės pagalbos, iš kurių vien tik įranga sudarė 732 mln. eurų.
Gubernatorius: Rusijos pasienio regionui suduota dešimtys smūgių
12:58
Prie Ukrainos sienos esančiai Rusijos Belgorodo sričiai per pastarąją parą buvo suduota dešimtys smūgių, penktadienį pranešė regiono gubernatorius Viačeslavas Gladkovas, apkaltinęs dėl jų Ukrainą.
Penki rajonai buvo pakartotinai atakuojami dronais, minosvaidžiais ir artilerija, o į Kozinkos kaimą buvo smogta daugiau kaip 130 kartų.
Pirmadienį Maskva paskelbė apie į pietinę Belgorodo sritį esą iš Ukrainos įsiveržusią ginkluotą grupuotę. Dvi dienas trukusioms kovoms su šia grupe Maskva buvo pasiuntusi karo lėktuvų ir artilerijos.
Panašu, kad tai buvo kol kas rimčiausia ataka Rusijos teritorijoje nuo 2022-ųjų vasarį prasidėjusio Kremliaus puolimo Ukrainoje.
Kitą dieną Maskva pareiškė, kad jos pajėgos nukovė daugiau kaip 70 ukrainiečių, pavadindama juos teroristais, tačiau naujienų agentūra AFP negalėjo nepriklausomai patikrinti šių teiginių.
Iziume – masiškiausia ataka nuo karo pradžios
12:55
Charkivo srities karinės-civilinės administracijos vadovas Olehas Synjehubovas penktadienį susirašinėjimo platformoje „Telegram“ pasidalino vaizdo įrašu iš Iziumo miesto, kurį praėjusią naktį nuožmiai atakavo Rusijos pajėgos.
„Šiandien dirbame Iziume, kur praėjusią naktį priešas pradėjo masiškiausią per visą invazijos istoriją ataką su „Shahed“ dronais-kamikadzėmis“, – sakė jis.
Pasak srities vadovo, per išpuolį nukentėjo pramonės įmonės ir civilinė infrastruktūra, sugriauta mokykla, apgadinti privatūs namai.
Regiono vadovybė ir visos tarnybos dirba sustiprintu režimu, kad likviduotų šių smūgių padarinius.
„Priešo naudojamas teroras prieš civilius gyventojus yra jo pralaimėjimų fronte rezultatas. Rusai nuolat bando pulti mūsų pozicijas, tačiau patiria nuostolių ir atsitraukia. Mūsų kariai neatiduoda nė centimetro Ukrainos teritorijos. Išpuoliai prieš civilius gyventojus yra dar viena okupantų faktinio bejėgiškumo apraiška“, – pridūrė O.Synjehubovas.
Vienas geriausių Rusijos universitetų siūlo nemokamą mokslą karo veteranams
12:49
Vienas geriausių Rusijos universitetų paskelbė, kad finansuos karo Ukrainoje veteranų ir jų šeimų mokslą, pranešė Maskvos aukštosios ekonomikos mokyklos (VSE) vadovas Nikita Anisimovas.
Jo teigimu, universitete bus siūlomos „pagrindinės mokymo programos“ „specialiojoje karinėje operacijoje“ tarnavusių asmenų vaikams ir artimiesiems giminaičiams „už universiteto lėšas“.
Ši schema papildo prezidento dekretą, kuriuo anksčiau buvo įvesta tam tikra kvota, rezervuojant 10 proc. priėmimo vietų karo dalyvių vaikams, teigiama pranešime.
Sprendimas taip pat suteikia galimybę studentams iš kitų valstybinių universitetų persikelti, jei jie užpildys akademinių programų spragas.
Balandžio mėnesį Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas pasirašė dekretą, kuriuo įsteigė fondą, skirtą teikti finansinę, teisinę, medicininę ir kitokią pagalbą Ukrainoje kovojantiems kariams ir jų šeimoms.
Ukrainos pirmoji dama pasibaisėjo išpuoliu Dnipre
12:44
Ukrainos pirmoji ponia Olena Zelenska tviteryje paskelbė vaizdo įrašą iš šįryt Dnipre vykusio Rusijos pajėgų apšaudymo, kurio metu buvo pataikyta į miesto ligoninę.
„Ukrainos medicinos įstaigos ir civiliniai objektai vėl puolami. Baisaus lygio cinizmas raketomis smogti psichologinei ambulatorijai Dniepropetrovsko srityje. Ten yra žuvusiųjų ir sužeistųjų. Reiškiu užuojautą visiems nukentėjusiems nuo šio teroristinio išpuolio“, – rašė ji.
Ką rašo pasaulis: įvykiai Belgorode – spjūvis Maskvai į veidą
11:54
Per pastaruosius mėnesius Rusija ne kartą susidūrė su išpuoliais savo teritorijoje – nuo bėgių lėkė traukiniai, degė naftos perdirbimo cechai, griaudėjo sprogimai ir virš Kremliaus skraidė dronai.
Šią savaitę surengtas dvi dienas trukęs išpuolis Rusijos Belgorodo regione, kur kovotojai apšaudė miestus pasienyje ir pareiškė, kad atėjo išvaduoti savo tėvynės nuo Vladimiro Putino. Atsakomybę už išpuolį prisiėmė dvi Ukrainos pusėje kovojančios grupuotės: „Rusijos laisvės“ legionas ir Rusijos savanorių korpusas.
Tradicinėje penktadienio spaudos apžvalgoje 15min aiškinasi, ką apie tai rašo įtakingiausi JAV, britų, vokiečių, prancūzų ir lenkų leidiniai.
Glazgo universiteto Rusijos ir Ukrainos saugumo specialistas Huseinas Alijevas naujienų portalui „France24“ tvirtino, kad pripažinimas, jog rusų kovotojai rengia išpuolius Rusijos teritorijoje, būtų „labai blogai Putinui ir Rusijos propagandai“.
Eskpertas taip pat atkreipė dėmesį, kad pastarieji įvykiai labai naudingi Ukrainai, nors Kyjivas oficialiai neigia bet kokias sąsajas su „Rusijos laisvės“ legiono ir Rusijos savanorių korpuso veiksmais Belgorodo srityje.
„Tai labai svarbu [...] Ukrainos propagandai, – sakė H.Alijevas. – Vien jų egzistavimas rodo, kad rusai tiesiogiai kovoja su Putinu, ir tai siunčia žinią, kad režimas turi žinoti ir baimintis galimų veiksmų iš šalies vidaus. Todėl yra žmonių, kurie sako, kad tai gali būti Ukrainos PR operacija. Tai per daug tobula.“
Visą spaudos apžvalgą skaitykite ČIA.
Rusijos pajėgos smogė Dnipro miesto ligoninei: vienas žuvo, 16 sužeista
11:38 Atnaujinta 13:03
Penktadienį Rusijos pajėgos surengė ataką prieš Dnipro miestą ir pataikė į medicinos įstaigą, susirašinėjimo platformoje „Telegram“ paskelbė Dnipro srities karinės-civilinės administracijos vadovas Serhijus Lysakas.
Jo teigimu, po smūgio yra aukų.
Išsamesnės informacijos S.Lysakas nepateikė, ragindamas ukrainiečius neskleisti nereikalingos informacijos ir neplatinti klastočių.
Anksčiau Dnipro srityje buvo paskelbtas oro pavojaus signalas ir vietos gyventojai pranešė apie sprogimus.
Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis pranešė, kad per šį rytą Rusijos įvykdytą išpuolį prieš ligoninę Dnipro mieste žuvo vienas žmogus ir 15 buvo sužeista.
„Rusijos teroristai dar kartą patvirtina, kad yra kovotojai prieš viską, kas žmogiška ir sąžininga.
Dnipro mieste raketų ataka prieš kliniką. Kol kas vienas žmogus žuvo ir 15 buvo sužeista. Likviduojami apšaudymo padariniai ir gelbėjami nukentėjusieji. Dalyvauja visos būtinos tarnybos.“
Po V.Zelenskio pranešimo publikuota atnaujinta informacija, teigianti, kad per išpuolį sužeistų asmenų skaičius išaugo iki 16. Teigiama, kad raketos smogė ne tik medicinos įstaigai, bet ir veterinarijos klinikai.
Anksčiau paskelbta, kad tarp sužeistųjų – du mažamečiai vaikai.
„Tai – trejų ir šešerių metų berniukai. Abu jie paguldyti į ligoninę. Gydytojai jų būklę vertina kaip vidutinio sunkumo. Į ligoninę taip pat paguldyta 11 suaugusiųjų. Dviejų jų būklė yra sunki“, – pranešė S.Lysakas.
Tuo tarpu naujienų agentūra „Suspilne“ pranešė, po smūgio į medicinos įstaigą keturi asmenys tebėra laikomi dingusiais.
NATO narės ketina pasiūlyti Ukrainai atnaujintą santykių formatą
11:26
NATO narės ketina pasiūlyti Ukrainai atnaujintą santykių formatą, kad parodytų politinę paramą jos narystės paraiškai. Tačiau konkretus stojimo planas vis dar nėra iki galo aiškus, pranešė Europos naujienų portalas „Euroactiv“.
Pažymima, kad į Ukrainos prašymą dėl narystės NATO dar neatsakyta, tačiau suprantama, kad tai bus pagrindinė Aljanso aukščiausiojo lygio susitikimo Vilniuje tema.
Tuo tarpu valstybių-narių gretose idėja didinti Ukrainos statusą NATO įgauna vis didesnį palaikymą.
Pastaruoju metu šalys susitinka NATO ir Ukrainos komisijoje, kuri vadovauja bendradarbiavimo veiklai ir yra sąjungininkų bei Ukrainos konsultacijų forumas bendro intereso saugumo klausimais.
Tuo pat metu NATO šalys siekia pakelti Ukrainos statusą savo santykiuose, įsteigdamos NATO ir Ukrainos tarybą, kuri būtų pirmas žingsnis stiprinant Aljanso ir Kyjivo politinę partnerystę.
Anot „Euroactiv“, pagal planą Ukraina būtų „visateisė“ NATO ir Ukrainos tarybos narė, o ne tik kviečiama diskusijoms, kaip numatyta NATO ir Ukrainos komisijoje.
Tuomet Ukraina galėtų šaukti posėdžius, kada panorėjusi, ir jai būtų lengviau teikti tiesioginę informaciją apie padėtį mūšio lauke. Tai taip pat atvertų duris įvairioms naujoms bendradarbiavimo sritims, kurių iki šiol nebuvo, praneša naujienų portalas, remdamasis neatskleistais šaltiniais.
Toks bendradarbiavimo formatas galėtų apimti aktyvesnį dalijimąsi žvalgybos informacija, taip pat konsultacijas, bendras pratybas, investicijas į gynybos pramonę ir darbą, susijusį su Ukrainos ir NATO valstybių narių ginkluotųjų pajėgų sąveika, o tai suteiktų Kijevui galimybę suderinti Aljanso komunikatus ir standartus.
NATO ir Ukrainos tarybos įsteigimas padėtų formuoti Ukrainos, kaip būsimos Aljanso narės, įvaizdį, kuo labiau priartinant ją prie NATO standartų, kad, atėjus laikui, būtų užtikrintas sklandus perėjimas, sakė diplomatai.
Anksčiau Ukrainos užsienio reikalų ministras Dmytro Kuleba pareiškė, kad Ukraina nemato ir nenori alternatyvos narystei NATO, todėl iš Vilniaus aukščiausiojo lygio susitikimo tikisi „stojimo tvarkaraščio“, t. y. aiškaus prisijungimo prie Aljanso algoritmo.
Be to, Ukraina nori gauti NATO valstybių narių saugumo garantijas, kurios jokiu būdu negali būti alternatyva narystei.
D.Medvedevas perspėjo Vakarus: nepakankamai vertinate branduolinės eskalacijos riziką
10:57
Penktadienį Rusijos saugumo tarybos pirmininko pavaduotojas Dmitrijus Medvedevas perspėjo, kad Vakarai labai nuvertina branduolinio karo dėl Ukrainos riziką, ir įspėjo, kad Rusija suduos prevencinį smūgį, jei Ukraina gaus branduolinių ginklų, pranešė naujienų agentūra „Reuters“.
Rusija, kuri turi daugiau branduolinių ginklų nei bet kuri kita valstybė, ne kartą yra sakiusi, kad Vakarai dalyvauja tarpiniame kare su Rusija dėl Ukrainos, kuris gali peraugti į daug didesnį konfliktą.
„Egzistuoja negrįžtami karo dėsniai. Jei bus kalbama apie branduolinius ginklus, teks suduoti prevencinį smūgį“, – tvirtino D.Medvedevas, pagarsėjęs retorika apie branduolinio karo tikimybę.
Leidimas Ukrainai turėti branduolinį ginklą – žingsnis, kurio viešai nesiūlė nė viena Vakarų valstybė – reikštų, kad „pas juos atskris raketa su branduoliniu užtaisu“, – aiškino buvęs Rusijos prezidentas.
„Anglosaksai to iki galo nesuvokia ir mano, kad iki to neprireiks, – teigė D.Medvedevas. – Tam tikromis sąlygomis taip ir bus.“
D.Medvedevas, kadaise save laikęs liberaliu modernizatoriumi, dabar prisistato kaip aršus antivakarietiškas Kremliaus šalininkas. Diplomatai sako, kad jo pažiūros tik atskleidžia, kaip mąsto aukščiausi Kremliaus elito sluoksniai.
Vakarai sako norintys padėti Ukrainai nugalėti Rusiją, tačiau JAV prezidentas Džo Baidenas perspėjo, kad tiesioginė JAV remiamo NATO karinio aljanso ir Rusijos konfrontacija sukeltų Trečiąjį pasaulinį karą.
Belgorodo rajone taikytasi į „Gazprom“ pastatą
10:49
Rusijos pietinio Belgorodo regiono gubernatorius Viačeslavas Gladkovas pranešė, kad naktį buvo apšaudytas Graivoronas Rusijos Belgorodo regione.
Nors jis nepaskelbė apie nukentėjusiuosius, tačiau sakė, kad sviediniai apgadino dujotiekį ir elektros perdavimo liniją, taip pat kelis namų ūkius ir parduotuvę.
Gubernatorius pridūrė, kad įvykio vietoje dirba gelbėjimo tarnybos.
Susirašinėjimo platformoje „Telegram“ taip pat pasirodė informacija, kad Oktiabrskio kaime Belgorodo srityje prieš vidurnaktį dronas numetė sprogstamąjį užtaisą ant įmonės „Gazprom“ pastato.
Dėl bepiločio orlaivio atakos buvo išdaužti pastato langai, apgadintas fasadas ir stogas.
Maskva: Ukraina smogė dviems pietiniams Rusijos regionams
10:41
Pasak Rusijos pareigūnų ir žiniasklaidos pranešimų, Ukraina raketomis ir dronais smogė į du pietinius Rusijos regionus, tačiau smūgius atrėmė priešlėktuvinė gynyba.
Pietų Rusijos Krasnodaro mieste sprogimas apgadino gyvenamąjį namą ir biurų pastatą, pranešė pareigūnai.
Naujienų agentūros „Reuters“ duomenimis, nenurodyta, kas sukėlė sprogimą, tačiau Rusijos žiniasklaida teigė, kad tai buvo dronų ataka. Nepatikrintuose vaizdo įrašuose socialinėje žiniasklaidoje matyti virš miesto skraidantis dronas.
„Įvykio vietoje dirba visos gelbėjimo tarnybos. Incidento priežastis tiriama. Gyventojų prašoma išlikti ramiems“, – susirašinėjimo platformoje „Telegram“ parašė Krasnodaro meras Jevgenijus Naumovas.
Kaimyniniame Rostovo regione vietos gubernatorius pranešė, kad ketvirtadienį netoli Morozovsko, kur yra Rusijos oro pajėgų bazė, priešlėktuvinė gynyba numušė ukrainiečių raketą.
„Morozovsko rajone suveikė priešlėktuvinės gynybos sistema, numušusi ukrainiečių raketą, – sakė Rostovo gubernatorius Vasilijus Golubevas. – Kariuomenė atlieka savo darbą. Išlikite ramūs.“
Teiginiai nebuvo nepriklausomai patikrinti.
Kyjive teisėjas patikros poste mirtinai pervažiavo kareivį
10:35
Kyjive teisėjas, važiuodamas per patikros postą mirtinai pervažiavo Nacionalinės gvardijos karį. Nelaimės kaltininkas atsisakė pasitikrinti neblaivumą, pranešė naujienų agentūra „RBC-Ukraine“, remdamasi neatskleistu šaltiniu.
„Taip, naktį teisėjas važiavo pro patikros punktą, Nacionalinės gvardijos pareigūnai pamatė labai greitai važiuojantį automobilį, todėl priartėjo, kad jį sustabdytų ir patikrintų dokumentus“, – sakė jis.
Pasak šaltinio, į įvykio vietą iš karto atvyko policija ir Valstybinis tyrimų biuras. Vairuotojas iš karto atsisakė pasitikrinti neblaivumą. Šiuo metu įvykio vietoje atliekami tyrimo veiksmai.
Žinoma, kad teisėsaugos pareigūnai norėjo nuvežti avarijos kaltininką medicininei apžiūrai, tačiau jis vėl atsisakė. Šiuo metu rengiamas prašymas teismui, kad jis būtų priverstas atlikti teismo įpareigojimą.
Valstybinis tyrimų biuras oficialiai patvirtino vieno iš Kyjivo srities apygardos teismų teisėjo nelaimingo atsitikimo, įvykusio sostinės kontrolės punkte, faktą.
Pasak jų, teisėjas buvo sulaikytas.
„Jis atsisakė pasitikrinti neblaivumą sveikatos priežiūros įstaigoje“, – pridūrė Tyrimų biuro spaudos tarnyba.
Ikiteisminis tyrimas baudžiamojoje byloje buvo pradėtas pagal straipsnį dėl kelių eismo saugumo ar transporto priemonių eksploatavimo taisyklių pažeidimo, padaryto asmenų, esančių alkoholinio, narkotinio ar kitokio apsvaigimo būsenoje, jei dėl to žuvo nukentėjusysis (Ukrainos baudžiamojo kodekso 286-1 straipsnio 3 dalis).
Straipsnio sankcija numato bausmę – laisvės atėmimą iki 10 metų.
Kyjivas: bet kokių taikos derybų pagrindas – V.Zelenskio dešimties punktų planas
10:26
Naujienų agentūrai „Interfax“ duotame interviu Ukrainos prezidento kanceliarijos administracijos vadovas Andrijus Jermakas kalbėjo apie galimą aukščiausiojo lygio susitikimą taikos klausimais.
Jis teigė, jog svarbiau ne tai, kada toks susitikimas įvyks, bet ar jis iš viso bus organizuojamas. A.Jermakas įsitikinęs, kad bet kokių derybų pagrindu turės išlikti prezidento Volodymyro Zelenskio dešimties punktų planas.
„Aukščiausiojo lygio susitikimas taikos klausimu reikalingas šiandien. Visi tai supranta. Be to, visi priima kaip visiškai logišką ir teisingą argumentą, kad jo pagrindu turi būti Ukrainos taikos planas: prezidento V.Zelenskio dešimt punktų“, – sakė prezidento kanceliarijos vadovas.
A.Jermakas pridūrė, kad, nepaisant to, Kyjivas yra pasirengęs išklausyti visas šalis, kurios gerbia Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą, bei priimti kai kuriuos kitų pasiūlymų elementus.
Šiuo metu sprendžiamas klausimas, kur ir kada surengti Taikos aukščiausiojo lygio susitikimą.
„Žinoma, norime, kad jis įvyktų kuo greičiau. Idealu būtų liepos mėn. Šiuo metu dėl to vyksta konsultacijos. Labai svarbu, kad tai iš tiesų būtų aukščiausiojo lygio susitikimas, kuriame neabejotinai dalyvautų pasaulio pietų šalių vadovai. Mano nuomone, esame labai arti to, kad šios konsultacijos būtų sėkmingos“, – pridūrė jis.
Anksčiau skelbta, kad į Ukrainos lyderio parengtą Ukrainos dešimties punktų taikos planą įtraukta: šalies radiacinė ir branduolinė sauga, saugumas dėl maisto, energetikos, visų kalinių ir tremtinių paleidimas, Ukrainos teritorinio vientisumo atkūrimas, patvirtintas Rusijos, Rusijos kariuomenės išvedimas ir karo veiksmų nutraukimas, Ukrainos valstybinių sienų su Rusija atkūrimas.
Ukraina taip pat reikalauja teisingumas, įskaitant specialaus tribunolo Rusijos karo nusikaltimams persekioti įsteigimą, ekologinio žudymo prevencijos, konflikto eskalavimo prevencijos ir karto pabaigos patvirtinimo, pasirašyto dalyvaujančių šalių atstovų.
JAV kariuomenės generolas: kova tęsis, ji bus kruvina ir sunki
09:52
Rusija nepasieks karinės pergalės Ukrainoje, ketvirtadienį pareiškė aukščiausio rango JAV kariuomenės generolas Markas Milley, kartu įspėdamas, kad Kyjivas vargu ar greitai išstums visus Maskvos karius.
Jo komentarai atitinka prognozes, kad karas Ukrainoje užsitęs, nes nė viena pusė negali iškovoti visiškos pergalės, o derybos šiuo metu nevyksta.
„Kariniu požiūriu Rusija šio karo nelaimės. Tiesiog ne“, – pasibaigus virtualiam dešimčių Ukrainą remiančių šalių susitikimui žurnalistams Pentagone teigė M.Milley.
Pirminiai Rusijos strateginiai tikslai, įskaitant vyriausybės Kyjive nuvertimą, „yra nepasiekiami kariniu būdu, jų nepavyks įgyvendinti“, sakė M.Milley.
Visgi, jo teigimu, tuo pat metu Ukrainoje yra šimtai tūkstančių Rusijos karių, todėl Kyjivo tikslas artimiausiu metu susigrąžinti visą savo teritoriją yra mažai tikėtinas.
„Tai reiškia, kad kova tęsis, ji bus kruvina ir sunki. Ir tam tikru momentu abi pusės arba derėsis dėl susitarimo, arba prieis prie kažkokios karinės išvados“, – pridūrė generolas.
Vašingtonas stovi tarptautinės paramos Ukrainai priešakyje – amerikiečiai iškart po Rusijos invazijos pradžios subūrė koaliciją ir koordinuoja dešimčių šalių pagalbą Kyjivui.
JAV gynybos sekretorius Lloydas Austinas teigė, kad rėmėjai iš viso saugumo srityje Ukrainai suteikė beveik 65 mlrd. dolerių vertės (apie 61 mlrd. eurų) paramą.
Praėjusią savaitę Baltieji rūmai pakeitė savo poziciją ir dėl naikintuvų, įskaitant F-16, tiekimo ukrainiečiams.
Ketvirtadienį Kyjivo šalininkai aptarė planus apmokyti Ukrainos pilotus dirbti su ketvirtos kartos naikintuvais, įskaitant F-16, L.Austinas paantrino M.Milley, pažymėdamas, kad šių mokymų planavimas ir vykdymas bus didelė užduotis.
JAV gynybos sekretorius sakė, kad gali būti įsteigtas fondas, per kurį šalys, neturinčios F-16 lėktuvų ar pajėgumų tiesiogiai padėti su apmokymu, technine priežiūra ar palaikymu, galėtų teikti finansinę paramą.
M.Milley paaiškino, kodėl JAV tik dabar nusprendė aprūpinti Kyjivą kariniais lėktuvais, sakydamas, kad tai padarius karo pradžioje, lėšos būtų atimtos iš labiau neatidėliotinų poreikių, o Ukrainos karinių oro pajėgų kūrimas yra ilgalaikis uždavinys.
„Prireiks nemažai laiko sukurti tokio dydžio, apimties ir masto oro pajėgas, kokių reikės“, – sakė jis.
Japonija skelbia naujas sankcijas Rusijai dėl invazijos į Ukrainą
09:38
Japonija penktadienį paskelbė naujas sankcijas Rusijai dėl jos invazijos į Ukrainą, nukreiptas prieš Maskvos karinį, statybos ir inžinerijos sektorius.
Po to, kai pernai vasarį Rusija pasiuntė savo pajėgas į Ukrainą, jai buvo pritaikytos sankcijos, tačiau Kyjivas ir jo sąjungininkai vis dažniau ragina imtis griežtesnių veiksmų prieš Maskvą.
Naujausios Tokijo sankcijos paskelbtas po praėjusią savaitę Hirošimoje vykusio Didžiojo septyneto (G-7) susitikimo, kuriame bloko lyderiai susitarė neleisti „Rusijai naudotis G-7 technologijomis, pramonine įranga ir paslaugomis, kuriomis ji remia savo karo mašiną“.
Naujosios Japonijos sankcijos apima „Rusijos asmenų ir grupių turto įšaldymą, draudimą eksportuoti prekes su Rusija susijusioms karinėms organizacijoms ir draudimą eksportuoti į Rusiją statybos ir inžinerijos paslaugas“, žurnalistams sakė vyriausybės atstovas spaudai Hirokazu Matsuno.
Turto įšaldymas taikomas 17 asmenų ir 78 grupėms, įskaitant aukšto rango kariuomenės pareigūnus, o tarp 80 organizacijų, kurioms taikomi eksporto apribojimai, yra ir Rusijos mobiliojo ryšio operatorius „MegaFon“, pranešė Japonijos vyriausybė.
Jungtinės Valstijos, Britanija ir Europos Sąjunga neseniai paskelbė apie naujas sankcijas Maskvai, taip pat įsipareigojo suteikti Ukrainai daugiau karinės pagalbos, įskaitant naikintuvus F-16.
H.Matsuno taip pat pasmerkė planus dislokuoti Rusijos taktinius branduolinius ginklus Baltarusijoje.
Autoritarinis Baltarusijos prezidentas Aliaksandras Lukašenka ketvirtadienį pareiškė, kad Maskva jau pradėjo gabenti branduolinius ginklus į jo šalį.
H.Matsuno teigė, kad tai dar labiau paaštrins padėtį.
„Japonija, kaip vienintelė šalis, karo metais patyrusi atominį bombardavimą, niekada negali toleruoti Rusijos grasinimų branduoliniais ginklais, jau nekalbant apie jų panaudojimą“, – pridūrė jis.
Ukrainos priešlėktuvinė gynyba per naktį numušė 10 raketų ir 25 dronus
08:47
Praėjusią naktį Rusija surengė dar vieną puolimą prieš Ukrainą – iš viso paleido 17 įvairių tipų raketų ir 31 bepilotį orlaivį.
Ukrainos priešlėktuvinės gynybos pajėgos sunaikino 10 sparnuotųjų raketų, 23 „Shahed“ dronus ir du žvalgybinius bepiločius orlaivius, pranešė Ukrainos karinių oro pajėgų vadavietės spaudos tarnyba.
„Dar viena Rusijos okupantų naktinė ataka prasidėjo praėjusios dienos pabaigoje, gegužės 25 d., 22.00 val. ir tęsėsi iki gegužės 26 d. 5.00 val.
Šį kartą priešas pakeitė puolimo kryptį į rytus ir atakavo Ukrainos gynybos pajėgų kritinę infrastruktūrą ir objektus.“
Teigiama, kad oro gynybos pajėgoms pavyko numušti visus taikinius, kurie buvo aptikti oro erdvėje virš Kyjivo. Tačiau virš sostinės numušto taikinio fragmentai apgadino prekybos ir pramogų centro stogą Obolono rajone, o Ševčenkovskio rajone fragmentai pataikė į privatų namą.
![Ukrainos ginkluotųjų pajėgų generalinis štabas/ „Facebook“/Ukrainos priešlėktuvinė gynyba nukovė 10 raketų ir 25 dronus](https://s1.15min.lt/static/cache/NjcweCwsMTEwODM4NCxvcmlnaW5hbCwsaWQ9ODk1ODMxNCZkYXRlPTIwMjMlMkYwNSUyRjI2LDI0NTg0ODEwOTU=/ukrainos-prieslektuvine-gynyba-nukove-10-raketu-ir-25-dronus-647047f4c5664.jpg)
Ekspertai: branduolinių ginklų dislokavimas Baltarusijoje nereiškia, kad Rusija imsis realių veiksmų
08:36
Susitarimu dėl Rusijos taktinių branduolinių ginklų dislokavimo Baltarusijos teritorijoje siekiama įtvirtinti faktinę Rusijos karinę kontrolę Baltarusijoje, o galimas branduolinių ginklų dislokavimas Baltarusijos teritorijoje, vargu, ar reikštų kokią nors eskalaciją iš Rusijos pusės, kasdienėje karo eigos ataskaitoje pažymėjo Vašingtone įsikūrusio Karo tyrimų instituto (ISW) analitikai.
Ketvirtadienį Minske Rusijos gynybos ministras Sergejus Šoigu ir Baltarusijos gynybos ministras Viktoras Chreninas pasirašė dokumentus dėl Rusijos taktinių branduolinių ginklų dislokavimo Baltarusijos teritorijoje. S.Šoigu pabrėžė, kad Rusija išlaikys taktinių branduolinių ginklų kontrolę, jei jie bus dislokuoti Baltarusijoje, ir sakė, kad Baltarusijos orlaiviai dabar gali gabenti branduolinius ginklus.
ISW ekspertai priminė, kad kovo 25 d. Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas paskelbė, kad Rusija iki liepos 1 d. dislokuos taktinius branduolinius ginklus Baltarusijoje, tikriausiai siekdama atnaujinti išsisėmusias informacines operacijas apie galimą branduolinių ginklų eskalaciją dėl karo Ukrainoje.
![„AFP“/„Scanpix“/Rusijos gynybos ministras Sergejus Šoigu ir Baltarusijos gynybos ministras Viktoras Khreninas](https://s1.15min.lt/static/cache/NjcweCw5NjV4NDE0LDExMDgzODQsb3JpZ2luYWwsLGlkPTg5NTY4MDImZGF0ZT0yMDIzJTJGMDUlMkYyNSwyMjE3ODg5OTI0/rusijos-gynybos-ministras-sergejus-soigu-ir-baltarusijos-gynybos-ministras-viktoras-khreninas-646f552487d84.jpg)
Pasirašant susitarimą Rusijos gynybos ministras taip pat pranešė, kad Maskva dislokuos papildomus karinius kontingentus Baltarusijoje, kurie plėtos karinę infrastruktūrą, plės bendras karines pratybas ir vykdys žvalgybą prie vadinamosios sąjunginės valstybės sienų.
„Taktinių branduolinių ginklų dislokavimui Baltarusijoje reikalinga didelė karinė infrastruktūra, taip pat Rusijos vadovavimas ir kontrolė Baltarusijos ginkluotųjų pajėgų elementams. Kremlius tikriausiai ketina pasinaudoti šiai situacija, kad dar labiau pajungtų Baltarusijos saugumo sektorių Rusijai“, – teigiama ataskaitoje.
Ukrainos Generalinis štabas paskelbė naujausius Rusijos kariuomenės praradimus
08:30
Ukrainos ginkluotųjų pajėgų Generalinis štabas pasidalino informacija apie Rusijos pajėgų nuostolius per pastarąją parą.
Pranešama, kad Ukrainos gynėjai likvidavo 460 kovotojų. Vertinama, jog nuo plataus masto invazijos į Ukrainą pradžios Rusija patyrė apie 205 720 gyvosios jėgos nuostolių.
Per paskutinę dieną Ukrainos kariai taip pat sunaikino 1 rusų tanką, 3 kovines šarvuotąsias transporto priemones.
Stipriai nukentėjo rusų artilerija - sunaikintos 25 artilerijos sistemos ir 1 priešlėktuvinės gynybos kovos sistema.
Generalinis štabas džiaugėsi numušęs vieną Rusijos karinį orlaivį Su-25.
Sunki naktis Dnipre: apgadintos įmonės, degalinė ir namai
08:23
Dnipro srities karinės-civilinės administracijos vadovas Serhijus Lysakas susirašinėjimo platformoje „Telegram“ paskelbė, kad naktį Rusijos pajėgos atakavo Dnipro miestą.
Išpuolio metu buvo apgadintas privatus namas, 2 privačios įmonės, degalinė, suniokota transporto bendrovė, bei sužeistas degalinės darbuotojas.
Anksčiau pranešta, kad priešlėktuvinės gynybos pajėgos virš Dnipro srities numušė 5 sparnuotąsias raketas ir 5 bepiločius orlaivius „Shahed“.
„Tai buvo labai sunki naktis. Ji buvo triukšminga – priešas masiškai atakavo regioną raketomis ir dronais. Jis smogė į Dnipro upę. Privačioje namų valdoje kilo gaisras, kuris jau užgesintas. Buvo apgadinti 2 namai ir automobilis“, – rašė S.Lysakas.
Užsidegė dvi privačios įmonės. Gelbėtojai sutramdė ugnį. Atakos metu taip pat apgadinta degalinė, jos darbuotojas nukentėjo. Tačiau, srities vadovas pranešė, jog medicininė pagalba jam buvo suteikta ir jis gydomas namuose.
Viena transporto bendrovė taip pat patyrė didelių nuostolių.
O.Scholzas teigia tinkamu laiku ketinantis vėl pasikalbėti su V.Putinu
07:36
Vokietijos kancleris Olafas Scholzas teigia tinkamu laiku ketinantis vėl pasikalbėti su Rusijos prezidentu Vladimiru Putinu, taip iškeldamas perspektyvą atnaujinti ryšius po to, kai po Maskvos karo Ukrainoje pradžios santykiai beveik visiškai nutrūko.
„Mano paskutinis pokalbis telefonu buvo prieš kurį laiką, – penktadienį paskelbtame interviu laikraščiui „Koelner Stadt-Anzeiger“ sakė O.Scholzas. – Bet tinkamu laiku aš planuoju vėl pasikalbėti su Putinu.“
Paskutinį kartą vadovai telefonu kalbėjosi gruodžio pradžioje.
Per valandą trukusį pokalbį O.Scholzas paragino V.Putiną išvesti Maskvos karius iš Ukrainos, o Rusijos vadovas apkaltino Vakarus vykdant destruktyvią politiką.
Nuo to laiko įtampa tarp Maskvos ir Berlyno tik didėjo, ypač dėl vokiečių vyriausybės sausio mėnesio sprendimo leisti į Ukrainą siųsti Vokietijoje pagamintus sunkiuosius kovinius tankus.
Interviu O.Scholzas tvirtino, kad jo tikslas ir toliau išlieka aktyviai remti Ukrainą, tačiau kartu užkirsti kelią tiesioginiam NATO ir Rusijos konfliktui.
„Ir niekada nesiimti veiksmų vieniems, bet glaudžiai koordinuoti veiksmus su mūsų draugais ir sąjungininkais“, – sakė jis.
Atakų mažėja
07:25
Kovos intensyvumas fronte ir toliau mažėja, skelbia Ukrainos ginkluotųjų pajėgų generalinis štabas.
Per dieną užfiksuotos 22 priešo atakos, nors dar gegužės pradžioje jų būdavo penkiasdešimt ir daugiau per dieną.
Liudininkai pranešė apie sprogimus Krasnodare
06:26
Naktį virš Rusijos Krasnodaro miesto centro nugriaudėjo garsūs sprogimai.
Pasak Krasnodaro gyventojų, apie 4 val. ryto virš miesto centro pasigirdo mažiausiai du garsūs sprogimai.
Preliminariais duomenimis, oro gynybos pajėgos buvo aktyvuotos po to, kai miestą atakavo dronai.
Rusijos Federacijos Rostovo srities gubernatorius Vasilijus Golubevas gegužės 25 d. vakare paskelbė, kad Rusijos priešlėktuvinės gynybos sistema esą numušė ukrainiečių raketą Morozovsko srityje, kur yra karinis aerodromas.
Raketos virš Kyjivo numuštos
06:13
Naktį daugelyje Ukrainos regionų buvo paskelbtas oro atakos pavojus, kuris paryčiais atšauktas.
Pranešama, kad oro gynybos pajėgos numušė visus priešo taikinius, kurie buvo aptikti oro erdvėje virš Kyjivo.
Šį kartą ataka buvo įvykdyta iš strateginių bombonešių Tu-95MS, iš Kaspijos jūros regiono, tikriausiai su sparnuotosiomis raketomis.
Apie patirtą žalą ir aukas nepranešama.
Galingi sprogimai okupuotame Berdianske
06:09
Ketvirtadienį vakare laikinai okupuotame Berdiansko mieste Zaporižios srityje nugriaudėjo galingi sprogimai. Vietos gyventojai praneša apie kelis smūgius.
„Berdiansko gyventojai praneša apie sprogimo garsus! Greitosios pagalbos automobiliai taip pat skubėjo pro šalį! Sprogimų būta ir prie Osipenkos kaimo. Bent jau vietiniai gyventojai girdėjo labai stiprų triukšmą ir drebėjo namai! Preliminariai buvo keli atskridimai! Garsiausiai buvo rajonuose: AKZ (Azovkabel teritorija), Port, Azmol (gamyklos teritorija)“, – praneša vietinės žiniasklaidos kanalas.
Tuo pat metu „Telegram“ kanalas „Rotten Cherry“ praneša, kad nukentėjo degalų ir tepalų sandėlis, taip pat okupantų buvimo vieta. Be to, užfiksuotas trijų „Pantsir“ oro gynybos sistemų judėjimas išvažiavimo iš miesto kryptimi.
Berdiansko miesto karinė administracija taip pat patvirtino sprogimus.
Kaip rašo Ukrainos naujienų agentūra „Unian“, okupantai teigia, kad buvo numuštos trys raketos. Jas esą perėmė sistema „Pantsir“.
J.Prigožinas žada trauktis iš Bachmuto: bet ar „Wagner“ pavyks tai padaryti?
06:07
Gegužės 25 d. „Wagner Group“ vadovas Jevgenijus Prigožinas paskelbė, kad „Wagner Group“ pradėjo perdavinėti savo pozicijas Bachmute Rusijos gynybos ministerijai, ir teigė, kad birželio 1 d. „Wagner“ visiškai pasitrauks iš šio miesto, savo naujausioje karo apžvalgoje skelbia Karo studijų instituto (ISW) analitikai.
J.Prigožinas išplatintoje vaizdo medžiagoje kai kuriems kovotojams priminė, kad „Wagner“ visiškai pasitrauks iš miesto. Jis taip pat teigė, kad „Wagner“ planuoja palikti šaudmenų ir atsargų reguliariosioms Rusijos pajėgoms.
Tačiau, ISW vertinimu, lieka neaišku, ar „Wagner“ sugebės išvesti visą savo kariuomenę iki birželio 1 d.
Kiti pagrindiniai akcentai:
- Rusija ir Baltarusija pasirašė susitarimus, kuriais oficialiai paspartintas pasirengimas dislokuoti Rusijos taktinius branduolinius ginklus Baltarusijoje
- Gegužės 25 d. Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas susitiko su Eurazijos ekonominės sąjungos valstybių narių vadovais ir keleto kitų posovietinių valstybių vadovais Aukščiausioje Eurazijos ekonominėje taryboje Maskvoje, greičiausiai siekdamas išplėsti sankcijų vengimo galimybes
- Belgorodo srities gubernatorius Viačeslavas Gladkovas paskelbė, kad Rusijos pareigūnai nuo gegužės 24 d. Belgorodo srityje įsteigė septynis teritorinės gynybos batalionus
- Gegužės 24 d. J.Prigožinas surengė susitikimą su Rusijos sričių, besiribojančių su Ukraina, atstovais, kad aptartų pasienio teritorijų stiprinimą
- Rusijos politinis strategas Konstantinas Dolgovas pareiškė, kad buvo atleistas iš darbo propagandiniame kanale dėl gegužės 23 d. pokalbio su „Wagner Group“ vadovu
- Rusijos pajėgos tęsė ribotas antžemines atakas į šiaurės rytus nuo Kupjansko ir į pietus nuo
- Rusijos pajėgos tęsė antžemines atakas palei Avdijivkos-Donecko miesto liniją
- Pranešama, kad Rusijos pajėgos toliau verbuoja įvairiomis ligomis sergančius karius